Motociklisti sve bahatiji na putevima
Sezona dvotočkaša je uveliko počela, a sa njom i talas crnih vesti sa puteva Srbije. Samo proteklog vikenda na našim putevima život su izgubila dvojica mladih motociklista, a to je samo nastavak prošlogodišnje crne serije u kojoj je poginulo čak 43 vozača motocikala.
![Motociklisti sve bahatiji na putevima Motociklisti sve bahatiji na putevima](https://013info.rs/wp-content/uploads/sites/5/2024/06/motori-saobracaj-jpg.webp)
Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije je, pre nekoliko dana, imajući u vidu da se sa prolećnim temperaturama pojačava intenzitet saobraćaja, ali i prisustvo motociklista na putevima, apelovalo na sve učesnike u saobraćaju da budu oprezniji u vožnji, a poseban apel na odgovornije ponašanje upućen je vozačima motocikala i mopeda.
„U narednom periodu prilagodite brzinu vožnje stanju puta i uslovima saobraćaja, koristite zaštitnu kacigu i drugu zaštitnu opremu, nosite svetlu odeću i kacigu s reflektujućim detaljima, na motocikl i moped sedite bez pretohodnog konzumiranja alkohola i droge i ne precenjujte svoje vozačke sposobnosti“, navodi se u apelu MUP Srbije.
Prekršaj do prekršaja
Ali to, očigledno, nije dovoljno. Svako ko je ovih dana imao priliku da prokrstari putevima Srbije, svedok je neverovatno neoprezne vožnje motociklista. „Debelo“ prekoračenje brzine je takoreći normalna stvar, obilaženje kolone automobila s leve i desne strane, na punoj ili dvostrukoj punoj liniji, „provlačenje“ između automobila „na milimetar“, vožnja suprotnom trakom…
Statistika je pokazala da je rizik učešća motociklista u saobraćajnoj nesreći i do 20 puta veći u odnosu na vozača putničkog vozila, a Damir Okanović iz Agencije za bezbednost saobraćaja za Euronews Srbija kaže da su se saobraćajne navike u Srbiji drastično promenile posle pandemije korona virusa.
„Po završetku pandemije ljudi su, generalno, postali mnogo neoprezniji u saobraćaju, ima mnogo više nasilne i bahate vožnje, ne poštuju se propisi, rasprave na raskrsnicama su sve češće… pretpostavljam da bi psiholozi mogli da imaju odgovor na pitanje zašto je to tako“, kaže na početku Okanović i dodaje:
„Kad je o motociklistima reč, problem je sistemski. U auto školama u kojima se dobija dozvola A kategorije uče se propisi, ali ne i opasnosti koje prate vožnju motocikla. Tako da motoristi bez sumnje znaju sve propise, ali nisu svesni svih opasnosti koje ih vrebaju kao vozače motocikla“, kaže on.
Da su sistemske promene neophodne saglasan je i dr Vladimir Jevtić, predsednik Asocijacije za bezbednost motociklista. On naglašava i odgovornost vozača automobila koji tokom sezone dvotočkaša moraju da budu mnogo oprezniji nego inače i obrate pažnju na druge učesnike u saobraćaju, ali takože navodi da bi stvari sistemski trebalo promeniti, kako bi se izbelgle nove tragedije ili barem smanjile na najmanju moguću meru. Ako već nije kasno.
„Mi imamo mnogo sitnih problema u vezi bezbednosti u saobraćaju koji se ne rešavaju godinama“, kaže on za Euronews Srbija i dodaje:
Kazne nisu rešenje
„Ljudi nisu svesni da se samo zbog nekorišćenja pokazivača pravca (migavca) događa 80 odsto saobraćajnih nezgoda. Da navedem još jedan primer, nedavno smo uradili ‘blic’ istraživanje u Beogradu i utvrdili da devet od 10 vozača koristi mobilni telefon dok čeka na semaforu, potpuno nesvesni činjenice da su, i dok stoje na semaforu, aktivni učesnici u saobraćaju“, kaže Jevtić.
Stručnjak za bezbednost u saobraćaju otkriva da je prošle godine, prema nezvaničnim informacijama, naplaćeno više od 1.800.000 kazni za saobraćajne prekršaje, ali da to očigledno nije donelo rezultate.
„Možemo da napišemo i dva i tri miliona kazni, ali to neće rešiti sistemske probleme“, smatra Jevtić.
„Te takozvane ‘sitnice’ koje moramo da rešimo samo se nagomilavaju, ti ‘mali’ problemi koje godinama ne rešavamo dovešće do toga da na kraju s njima neće moći da se izbore ni najbolji japanski saobraćajni strućnjaci. A s druge strane, pripremljene strategije već godinama stoje u fiokama. Bezbednost svih učesnika u saobračaju zavisi od toga da i ćemo reagovati, ili samo nastaviti da okrećemo glavu od problema“.
Okanović takođe ukazuje i na činjenicu da su motocikli u određenim starosnim kategorijama vide stvar imidža i pestiža, nego prevozno sredstvo.
„Da budemo sasvim iskreni. Svi znamo da dobar deo klinaca kupuje motore ne zbog potrebe, već zbog adrenalina koji donosi vožnja. A ako njima ne uspemo da objasnimo opasnosti koje ona nosi sa sobom, ostaćemo u problemu, a mladi će nastaviti da stradaju na putevimai ulicama. Kvalitetnija edukacija, uz primenu novih, ozbiljnih strategija za poboljšanje bezbednosti u saobraćaju, sigurno bi promenili stvari na bolje“, smatra Okanović.
Uporno pozivanje na oprez za upravljačem motocikla, ali i za volanom, nije na odmet, ali očigledno nije ni ultimativno rešenje. Kako nam je rekao jedan od iskusnih motorista, sa hiljadama kilometara širom sveta prešenim na dva točka, vrele gume jedino može da ukroti – hladna glava.