Radili godinama bez stalnog zaposlenja: Šta je najvažnije kod odlaska u penziju i da li se isplati otkupiti radni staž?
Pre više od dve decenije bilo je uobičajeno da se godine provedu u honorarnom radu. Tako su neki skoro deceniju radili bez dana punog radnog staža. Jedan od njih je i 56-godišnji novinar koji je osam godina radio kao honorarac. Postavlja se pitanje da li se i u kojim slučajevima isplati da se otkupi radni staž.
![Radili godinama bez stalnog zaposlenja: Šta je najvažnije kod odlaska u penziju i da li se isplati otkupiti radni staž? Radili godinama bez stalnog zaposlenja: Šta je najvažnije kod odlaska u penziju i da li se isplati otkupiti radni staž?](https://013info.rs/wp-content/uploads/sites/5/2024/04/novac-jpg.webp)
Sagovornik Euronews Srbija, dugogodišnji novinar, ispričao je da kada je primljen na ugovor o stalnom radnom odnosu 1997. godine, ubrzo je promenjen zakon pa mu je tako za otkup radnog staža trebalo tadašnjih skoro 1.000 nemačkih maraka. Do tada je bilo nešto više od 100 tadašnjih nemačkih maraka.
Naveo je da je posle 2001. godine i uvođenja evra, otkup radnog staža bio iznad 1.000 evra po godini.
Da bi podneo zahtev za otkup i da bi mu bio priznat staž, on kaže da je trebalo da pribavi potvrdu iz firme u kojoj je radio i potvrdu iz udruženja novinara.
„Kad podneseš zahtev, preračunaju koliko je to tačno, provere koliki su honorari bili, ali svima dođe na sličan iznos po godini staža“, ispričao je on.
Međutim, iznos se plaćao odjednom, a on nije imao toliki novac.
„Kada napunim 65 godina, imaću 35 godina radnog staža. Sada imam 56 godina i 26 godina staža“, kaže on.
Šta je pokazala računica ASNS?
Predsednica Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata Ranka Savić kaže za Euronews Srbija da se prema svim proračunima koje je radio taj sindikat, dokup staža ne isplati jer je smanjenje penzije po osnovu staža osiguranja minimalna.
Ona je, međutim, rekla da ako neko ima 14 godina staža, njemu se svakako isplati da dokupi punu jednu godinu s obzirom na to da je 15 godina radnog staža uslov da neko stekne pravo na penziju.
„Kod odlaska u penziju, u suštini najvažnije je da se ispuni starosna granica i da osiguranik ima najmanje 15 godina staža osiguranja. Smanjenje penzije je po osnovu staža osiguranja minimalno. Prema tome, 15 godina staža i godine života i to je najidealnije“, navela je ona.
Savić kaže da sama visina penzije zavisi od visine plate na koju je uplaćivan doprinos, odnosno od visine osnovice zavisi lični koeficijent koji je osnova za izračunavanje penzije.
„U praksi bi to značilo da se dokup staža vrši na osnovicu koja je veća od plate koju je osiguranik imao. Znači, dokup staža bi se u nekoj meri isplatio samo u slučaju ako se na veliku osnovicu uplaćuju porezi i doprinosi. To bi jedino, ali opet ne u velikoj meri, nego u maloj meri dovelo do povećanja penzije. Ako se uplaćuje dokup staža na minimalnu osnovicu, tu dolazi do drastičnog smanjenja penzije, bez obzira na to što bi osiguranik imao više godina staža osiguranja, jer će mu za taj period lični koeficijent biti negativan“, objasnila je ona.
Savić kaže da čak i kad se uplaćuje na mnogo veću osnovicu, na primer na 100.000 dinara, a ne na minimalnu zaradu, ni u tom slučaju se ne isplati.
Prema njenim rečima, smanjenje penzije po osnovu staža osiguranja je minimalna, ali ukoliko neko ne ispuni uslov koji se odnosi na starosnu granicu za odlazak u penziju, zbog kaznenih poena ima drastičnije umanjenje penzije i to trajno.