Za banke u Srbiji nema krize: U prvih devet meseci zaradile 865 miliona evra, najviše na kamatama
Banke u Srbiji su prošle godine zaradile 742,4 miliona evra, skoro dvostruko više nego godinu ranije, a za devet meseci 2023. već su preskočile taj profit, piše Danas.
![Za banke u Srbiji nema krize: U prvih devet meseci zaradile 865 miliona evra, najviše na kamatama Za banke u Srbiji nema krize: U prvih devet meseci zaradile 865 miliona evra, najviše na kamatama](https://013info.rs/wp-content/uploads/sites/5/2023/10/digitron-porez-1-jpg.webp)
Prema kvartalnim finansijskim izveštajima banaka za devet meseci ove godine, 20 banaka koje posluju u Srbiji zaradilo je 865 miliona evra.
Rast kamatnih stopa učinio je bankarstvo vanredno profitabilnim poslom u poređenju sa periodom kada su kamatne stope bile na istorijskim minimumima, navodi Danas.
Na početku 2022. godine eurobor je bio negativan, minus 0,5 odsto, dok je danas na nivou od preko četiri odsto, slično kao u vreme svetske finansijske krize.
Najvažniji izvor prihoda banaka ove godine su kamate. Neto prihod od kamata (prihodi od kamata umanjeni za rashode na kamate) na nivou celog sektora od januara do kraja septembra iznosio je više 1,4 milijardi evra.
Neto prihodi od naknada i provizija dostigli su takođe značajnih 488 miliona evra.
Ukrupnjavanje koje se odvija u bankarskom sektoru proteklih godina donelo je povećanje koncentracije aktive i profita u nekoliko najvećih banaka. Najveća banka na tržištu i nakon tri kvartala 2023. bila je Inteza sa aktivom od 7,3 milijarde evra i učešćem od 14,97 odsto na tržištu.
Druga je mađarska OTP banka, nastala pripajanjem Sosijete ženeral i Vojvođanske banke, sa imovinom od 6,75 milijardi evra ili 13,87 odsto tržišta.
Iako su i dalje tehnički odvojene banke, AIK i Eurobank Direktna, koju je preuzela bankarska grupacija Miodraga Kostića, zajedno su izbile na treće mesto sa aktivom od 6,6 milijardi evra što se preslikava u 13,6 odsto tržišnog učešća.
Ovo je prvi put da je jedna domaća privatna banka među najvećim bankama na tržištu, od Drugog svetskog rata, naveo je Danas.
Na četvrtom mestu po tržišnom učešću je austrijska Rajfajzen banka sa 5,7 milijardi evra aktive koja je više od 20 godina poslovala na tržištu organski rastući, da bi prošle godine preuzela poslovanje Kredi Agrikol banke u Srbiji.
Peta po veličini banka je Unikredit sa imovinom vrednom 5,1 milijardu evra, dok je na šestom mestu NLB Komercijalna banka sa 4,8 milijardi evra aktive.
Ovih šest banaka kontroliše blizu 75 odsto aktive bankarskog sektora u Srbiji. Ako bi se ovoj grupi priključila državna Poštanska štedionica koja ima aktivu od četiri milijarde evra, grupa od sedam najvećih banaka upravlja sa skoro 83 odsto aktive.
Pet najvećih banaka je zaradilo 72 odsto ukupnog profita bankarskog sektora, a u džepove šest najprofitabilnijih se slilo 83 odsto ukupnog profita.
Najveći profit za devet meseci ove godine ostvarila je Rajfajzen banka – 143,3 miliona evra. Druga je Inteza sa 131,3 miliona, a treća je Unikredit sa 122 miliona evra. Profit OTP banke iznosio je 118,25 miliona evra, a NLB Komercijalne banke 107,3 miliona evra.
U grupu velikih banaka još ulazi u kombinovani profit AIK i Eurobank Direktne od 95,3 miliona evra.
Jedina banka koja je u ovom periodu radila sa gubitkom je i najmanja banka na tržištu Mirabank sa gubitkom od 515 hiljada evra. Ova banka je i prošle godine, za prvih devet meseci, dok su se ostali „kupali“ u parama, ostvarila gubitak od 4,5 miliona evra.
Na putu bankarskog sektora do profita od milijardu evra ove godine čini se da jedino mogu da se ispreče mere NBS. U septembru je Narodna banka Srbije ograničila kamatne stope na stambene kredite vezane za evre, a skoro istovremeno je povećala obaveznu rezervu banaka, naveo je Danas.